A Terész körúton az Oktagon és a Király utca között található a körúti könyvtár.
Belépve a patinás épületbe, meglepően korszerű helyiségbe jutunk.
Az intézmény vezetője Kuckó Andrea, őt kértem meg, hogy mutassa be ezt a modern könyvtárat.
Én úgy tudom, hogy ez a helyiség nem mindig könyvtár volt, hogy került ide.
A könyvtár a Fővárosi Szabó Ervén könyvtár hálózatához tartozik.
47 tagkönyvtár van Budapest szerte.
Itt a hatodik kerületben a mi könyvtárunk van, illetve mögöttünk a Liszt-Ferenc téren pedig a gyermek könyvtár.
Két intézménynek is jó utódja vagyunk.
Elődünk az András úton lévő könyvtár volt, illetve a Kertész utcai könyvtár.
De ez az államányt jelenti, tehát megszüntő köntárakról beszélünk,
úgyhogy mi a hatodik és a hetedik kerületi olvasókat is várjuk.
Ez valóban nem könyvtár volt, ez az épület, hanem évtizedeken keresztül itt volt a Kerabil.
Így, hogy erre emlékezhetnek sokan.
Aztán utána sokáig üresen állt, és aztán végül is a Fentartó Fővárosi önkormányzat másárolta meg,
és került így aztán a mi birtokumba, akkor már lehetett tudni, hogy ez könyvtár lesz.
Úgyhogy itt volt egy tervező csoport, és én azt gondolom, hogy ha valaki ide bejön és körülnéz,
akkor láthatja, hogy a 21. századi kihívásoknak megfezik.
Egy patinás épület, bejönünk és minden modern kialakítás volt.
Az egész intézményünk teljesen akadálymentesített, übeg-lifte a három szint között segít a fiataloknak idősegnak.
700-70 m3-ben a könyvtár, azért mondjuk, hogy három szint, mert valóban van az úgynevezett fölcinti rész,
aztán a galéria, de van nekünk a pincerészben egy rendezvénytermünk, és így lesz végül is három szintes.
Milyen nagy az állomány?
Nem túl nagy. Körülbelül 27 ezer dokumentumot könyvet tartalmaz.
Ez nem számít nagynak?
Nem. Viszont ha azt nézzük, hogy nálamunk nincsenek gyerekkönyvet,
pont azért Hiszenaliszt-Verenc téren ott van a gyermekkönyvtár,
és azt mondjuk, hogy csak a felnőtt irodalom, az, illetve a tinírodalom, ami náluk megtalálható,
akkor azért annyira nem kicsé.
Szabad polcomban mindent?
Igen, szabad polcomban mindent.
És van egy kis olvasóterem?
Igen, a földszinti részem van egy kis folyóíratolvasói sarok,
ilyen folyóíratokat is amúgy kölcsenezzük, nem úgy, mint a könyveket egy hónapra,
hanem csak két hétre, és a galéria szinten van a valóságos olvasóterem,
ahol olvasni lehet, illetve tanulni lehet az idejáró közörségnek,
de mikor a szakmai tervet írtuk, akkor is azt képzeltük,
hogy itt a XXI. században már leginkább az emberek a saját eszközükön dolgoznak és tanulnak.
Átalakult az olvasói magatartás, ugye, illetve a könyvtárhasználat.
Ez nagyon jól látszik is.
A galérián már tanulóboxok, illetve egyszemélyes asztalok kerültek ki alakításra,
mindegyik mellett csatlakozási lehetőség van,
mobiltelefonhasználat tölteni tudják, minden...
De azt gondolom, hogy ennek külön szolgáltatási díja van.
Aki beiratkozott olvasol, nem.
Nagyon sokféle beiratkozási díjunk van.
4 éves, fél éves, éves be lehet iratkozni,
csak amit a könyvtárunkban lehet bérletet váltani,
és akkor az összes tagkönyvtárban és a központi könyvtárban is járni tud vele.
Szóval sok lehetőség van.
Ez a közeg egyébként úgy serkenti a tanulói kedved is.
A lényeg az, hogy tényleg azt tapasztaljuk, hogy nagyon sok fiatal jelent meg itt a könyvtárban,
valóban dolgoznak vagy éppen tanulnak.
Olyan, mint hogyha a home office-ból kiszabadulva
sokan a könyvtárt használnák már reggeltől estig.
Említette a fiatalokat, de az olvasók korosztály szerint hogyan oszlanak meg?
Nyomon tudjuk követni, mert ugye a beiratkozás kor meg kell adni egy pár adatot,
így 14 év alatti olvasunk nincs.
Már a középiskolásokat viszont várjuk,
tehát tényi irodalommal rendelkezünk, illetve képregények is vannak.
Százas nagyságrendel vannak az olvasók között.
A legutatben az úgynevezett aktív dolgozók a beiratkozó olvasók közül.
Ezen belül is elég sok a főiskolai egyetemi hallgató.
Az ő részüknek az egyharmarak viszont külföldi.
Tehát olyan hallgatók, akik részkepzésben eraszmusszal tanulnak és tartozkodnak Magyarországon,
három-hat hónapra iratkoznak be.
Nekik nagyon jó, minőségű wifi szolgáltatása az, ami miatt érdekes a könyvtár.
De idegenyelvű újságok folyóiratokat nem tartanak.
Jelenleg nem tartunk, viszont az adatvázisokon keresztül el lehet érni.
És aztán van persze természetesen egy nagy csoportunk,
öppetik a nyugdíjas olvasók, akik szintén szép számban jelen vannak a könyvtárban.
Meglepetett engem, hogy a fiatalok vannak azért többségben.
Hát, hogyha megnézzük, akkor a nyugat-europai országokban a könyvtár használat egészen más.
És most már a mi könyvtárunkra is igaz, illetve egyre több könyvtárra igaz,
hogy már nem csak könyvektárra, hanem tanulótér és közösségi tér, illetve rendezvény, helyszín.
Ez az a bizonyos megváltozott szerem funkció, amin átment a könyvtár.
Ugye, mert kulturális, művelődési intézmény, amit a könyvektárháza.
Igen, igen. És az információ, mert igen.
Bizony. Gondolom, az elektronika is betört ebben.
Be, abszolút.
De az fontos, hogy a beiratkozott olvasóink nem csak helyben tudják az adatvázisokat használni, hanem otthonról is elérik.
Tehát előre tudtál ékozolni például, hogy ez a könyv megvan-e?
Igen, a katalogusunkat is eléri.
Tud valóban otthonról, akár egy könyvre előjegyzést tenni, foglalást tenni, hosszabbítani.
De én most azokra az adatvázisokra gondoltam, amik nagyon nagy szám van előküzetéses adatvázisok, és az olvasok hozzáférnek otthonról.
Tehát az Arkánumtól, a Tudományos Akadémiának a különböző adatvázisai értelmező szótárak, nagyon sokan szeretik a céginfót,
tehát hogy tényleg nagyon-nagyon nagyannak a tára, amit a könyvtárból is és otthonról is elérnek az olvasok.
Most gondolom, tudnak segítséget is nyújtani, ha valaki nem tudja, hogy hol keressem.
Nem csak a könyvtár alakult, tehát a könyvtár szerep, hanem a könyvtárusnak a munkaköre is.
Bizonyos szempontból igen. Természetesen most is megvannak azok az olvasok, akik szerző címről szerint érkeznek hozzánk,
és csak az eligazodásban kell nekik a könyvtáron belül segíteni, de nagyon sok olyan kérés van, ami ennél azért egy kicsit bonyolultabb.
Témafigyelést kérnek tőlünk, bibliográfiát, de ez még nem a megváltozott munka folyamat,
hiszen ez is olyan, ami eddig is volt.
Hát munkatársa van a könyvtárnak?
Összesen hetten dolgozunk két hűszakban.
Mi egy olyan könyvtár vagyunk, ami heti szinten 50 órát tart nyitva, tehát naponta 10 órát, szombaton is nyitva vagyunk,
este-hétig vagyunk. Nagy az aktív dolgozóknak az aránya a beiratkozott olvasok között, és akkor így természetesen rájuk is számítva,
hogy ezt a könyvből is nyitva legyünk.
Itt nagyon sok munka folyamat van, a szakmai rész nézzük csak.
Van a kölcsönzés, van a beiratkozás, van nálunk tájékoztatókönyvtáros, letéteket kezelünk.
Létezik ez is, hogy a tagkönyvtárak között, ha nincs valamelyik könyvből meg egyedot könyv, akkor egy másik könyvtártól átvesszük.
Van olyan kolléga, aki folyóiratokkal foglalkozik, van olyan, aki a facebook oldalunkat kezelé.
Itt mindenki mást is csinál, igen.
Mindig azt mondom, hogy szerencsénk van a kollégákat tekintve, van olyan, akinek van nagyon jó grafikai érzékei,
illetve szemlítógépes tudásahoz, hogy a szórólapjainkat, plakátyainkat megtervezi.
Van nagyon jó hangteknika lent a rendezvényterembe, ezt is úgy tudjuk működtetni, hogy van olyan kolléga, aki ért hozzá.
Úgy tudunk így jól működni, hogy mindenkinek a rejtett tartalékaid is használni tudjuk.
Említette ezt a rendezvénytermet, tehát ez is a könyvtár szerepének a bővülése.
Bár régen is volt, aki írólvasó találkozó.
Most már egyre több könyvtár van, aminek van kül a rendezvényterme, vagy megpróbálják az adott területet úgy átrendezni,
akár polcok elhelyezésével, vagy egy akár odaasztalokat tegyenek, pont azért, hogy valami rendezvényt lehessen szervezni.
Itt most egy kiállítás van, így szoktak még lenni.
Kiállítások folyamatosan vannak.
Miután nálunk nem a fallakon, hanem a paravánakon vannak a kiállítások, ami többszörösen is jó, hiszen ettől mobilálvának.
Ezért lehet az, hogy kiállításoktól függetlenül is rendezvényeket szervezünk, mondjuk egy héten háromszor biztosan.
Vannak állandó visszatérőprogramjaink, ilyen például az olvasókör, irodalom terápia,
de vannak olyan rendezvények, amik sorozattá fejlődtek, mert mondjuk a közönség igény megvolt rá,
de vannak csak egyszeri találkozások.
Íróolvasó találkozó könyvben mutatók természetesen vannak.
Itt mi azt vettük észre, hogy nagyon erős például a komoly zenére az ikény az olvasóink között.
Közállal van a Zeneakadémia.
Különben ez nagyon érdekes. Pont ez volt a nagy kérdés a rendezvények tekintetében, hogy a belvárosban vagyunk.
Nagyon sokszor mondják azt, hogy isteni helyen van a könyvstár.
Ez igaz, hiszen a 4-6. vonalán valóban nagyon könnyen megközelíthető.
De a rendezvényeket nézzük. A legtöbb kultúrilis intézmény is itt van.
A Zeneakadémia, az író boltja, a kerületi művelődési ház, az ötvös tíz, ami nagyszerűen működik, és a színházak.
És valahogy úgy kellett kitalálnunk a rendezvényi elképzeléseinket, hogy még beférjünk.
Bizony.
Mi azt vettük észre, hogy ez így sikerült.
Nagyon-nagyon pozitív visszajelzéseink vannak a rendezvények tekintetében.
Folyamatosan monitorozzuk is kulönben a rendezvénylátogatókat.
Újabb és újabb programtípusokkal kísérletezünk.
És ha kiderül, hogy igen, erre is van igény, akkor utána már azt is beveszük a repertoárba.
Kontos, hogy az egyik a rendezvények mindegyike a tervészvárosi bíjonkormányzat jó voltából, hogy ingyenes.
És még azok is bejöhetnek, akik nem iratkoztak be?
Igen.
Van egy levelező listánk, arra kell feliratkozni, illetve látják a honlapon Facebook oldalunkon is a programot regisztrálni kell,
mert a kötött létszámról beszélünk, tehát tudni kell, hogy 50 főt befogadó a rendezvény terem.
Visszatérve a koncertről, amikor először megrendeztük a fesztivál zenekar kamarakoncertjét itt a könyvtárban,
akkor azért tudtuk, hogy meg lesz rá a közönségünk, és ott elhangzott a közönség részéről, hogy ilyetök még szeretnének.
Így került aztán a Marpszimfonikus Zenekar négy művésze is hozzánk, akik negyed évente vannak,
és most már második évben például abba mindenkinek fesztiválhoz is csatlakoztunk.
Az akusztika megfelelezek szerint?
Az akusztika kiváló.
Miután ez pincer rész, nagyon telített hangok keletkeznek, úgyhogy nagyon szeretnek az enészek nálunk játszani.
Tehát kihálítások, koncertek?
Egy felvállalat és fontos feldatunk a helytörténet.
Előadást szervezünk és rendezünk.
A belérzvárosa kapcsolatos kielítésok is voltak, előadások is.
De pont ezért az állományunknak egy részében is leválasztva van helytörténeti gyűjteményünk, és az is szépen forró.
Egyébként gyönyörű honlapjuk van, nagyon tartalmas.
Ha honlapot valaki megnézi, akkor látja, hogy abszolút aktuálisan minden hírt felteszünk.
Van egy rendezvény, archívumunk és egy képes beszámolót közlünk.
A megtartott előadásról, a koncertről, a Dörg Shopról, mert az is volt már.
Ennek azt gondolom, hogy kettős funkciója van.
Egyrészt olyan is értesül ezekről, akik esetleg nem vettek részt egy-egye egy ilyen rendezvényen.
Másrészt nekünk is jó, hogy tudjuk, hogy mi minden történik nálunk a könyvtárban.
Januárban pedig indítottuk a terézvárosi portrékat is,
és akkor a terézvárosban élő híres emberekről, ketti szinten jelennek meg anyagok.
Nem tudom, kiszerkezti, de nagyon ügyesen csinálja.
Volt egy kolléganyó, aki előkészített anyagokat,
ezeket átnéztem, átbeszéltük, és aztán a végén én teszem ezeket fel,
és hozom abba az állapotba, ahogy aztán megjelenik a honlapa.
Mindig szeretem, hogy jelenik meg a Facebookon is, és a honlapon is.
Olyan szeretettel beszélek nem csak az intézményről, de az egész környezetről is.
Terézvárosi?
Nem.
Mondhatnám, hogy itt élek, mert sok időt töltök a könyvtárban.
A kezem az eredeti végzettségem történész,
és a helytörténet az mindig is érdekelt.
Hogy nekem ez adja, hogy akkor a terézvárosa foglalkozzam meg.
Ahogy mesél róla, nagyon szeretheti ezt a munkakört.
Szeretem, mert nagyon sok mindennel lehet foglalkozni.
Nagyon jó az emberekkel együtt lenni, az olvasokkal.
Szeretek szerzeményezni, az új könyveket bőngészni,
hogy majd mi az, amit megrendelünk szintén az olvasoknak.
Szeretem az, hogy itt rendezvények vannak, és a rendezvényeket lehet szervezni.
Szeretem a helytörténetet, ami az én érdeklődésemnek fontos,
itt megvalósítható.
Elterjedt és köztudott az, hogy ma napság keveset olvasnak az emberek.
Tapasztalható ez.
A beiratkozás és a forgalmi adatok, azok folyamatosan nőnek.
Nem csak a Körúti Könyvtárban, hanem a Szabó Ervén könyvtárban összességében.
És szeretjük a Covid előtti időszakhoz hasonlítani a statisztikai adatainkat,
de azokat már meghalladtuk.
Olyan drágát most már a könyvek.
Megjelentek az emberek, akik lehet, hogy nem is voltak könyvtárhasználók,
de most már igen, mert mondjuk itt tudnak hozzájutni a szép birodalomhoz,
a folyóirathoz, amit régebben esetleg meg tudtak vásárolni,
most pedig ezt nem tehetik meg.
De folyamatosan próbálunk fejleszteni,
az idén meg bevezetjük például az elektronikus dokumentumoknak is a kölcsönzését.
Gondolunk az olvasói körökre is, akik nem biztos, hogy nyomtatott sajtót olvasnak.
Milyen fordmában fog történni?
Ez valaki szintén beiratkozott olvasó, ki fogja tudni ezt kölcsönözni,
ugyanígy az adatvázisunkon, illetve a katalogusunkon keresztül,
és akkor akár a telefonján, a laptopján el tudja olvasni azt.
Hét hét egy van nap, még ez nem teljesen tisztázott.
Rendelkezésére áll ez a szöveg, és amikor letelt a kölcsönzési idő,
akkor eltűnik, már nem az neférhető.
Az olvasoknak a nagy része tényleg az online térben is ott van.
Tehát, hogy ha egy elménykönyvtárunkban van egy önkiszolgáló kölcsönzőgép,
ő azt használja, az adatvázist használja, a katológust használja,
amúgy is mondjuk elektronikus dokumentumokat olvas,
azért sokan látjuk ezt akár jövetvenet villamoson is, hogy egy életben akár elmasnak.
Úgyhogy mi most ezeket a fejlesztéseket ebbe az irányba szeretnénk.
A kölcsönvendőség nálunk a locker, előjegyzett könyveknek a kics könyv szekrényje.
Ezt úgy kell elképzelni, mint ahogy most vannak ezek a csomagládák,
az a.hu-tól elkezdve sok.
Csak itt most nem egy okos órád, hanem egy könyvet teszünk be az olvasonak.
Csak valaki előjegyzett egy könyvet, és megérkezik az a könyv,
mert akkor betesszük a számára a locker-be, és a locker küld neki egy hódot,
amit az olvasó megérkezik hozzánk, ezzel a kóddal belép,
és kinyílik a könyv szekrény, és már is hozzövé a könyv.
Tosszú távú terv, hogy a könyvtár palain kívül a város körömböző pontjai legyen ilyen.
Akkor valóban a könyvtárba sem kell bevenni, hanem odakér valaki könyvet, és akkor megkapja.
Ez a jövő, elkor ezek szerint, mobil könyvtárnak tűnik már.
Igen, pont.
Az a könyvetházhoz.
A könyvetházhoz szolgáltatás amúgy most is van.
Az egy más típusú szolgáltatás azoknak, az időseknek, vagy éppen picit babával rendelkező kismamáknak,
akik valami miatt nem tudják megtenni azt, hogy könyvtárba behet térjenek.
Valaki telefonon mondja meg, hogy milyen könyvet szeretne, van olyan, aki émélyt ír, ha erre van lehetősége,
akkor viszunk neki a könyvet.
És aztán cserélik a széles eskála, amit nyújt a könyvtár, tényleg ézigvédik, 21. századi.
Mi lenne még fontos?
Nem beszéltem erről, hogy közösségi szolgálatos diákok vannak itt nálunk,
mert ugye kötelezőnek az értségizés, van az 50 órás.
Aztán vannak olyanok, akik segédkönyvtárosi képzésben vesznek részt,
vagy egyetem én könyvtáros képzésben vesznek részt, és akkor szakmai gyakorlatokat például nálunk töltik.
Vannak éven két deset?
Két olyan programban nálunk, az Irodalom terápia,
és van egy havonta jelentkező program, a Zene nem csak Füleimnek,
ami szintén egy komoly zene ismeretterjesztő program, és mind a kettőt önkéntesek végzik.
Az egyik egy terepauta hölgy, pszichológiával, meseterapiával és irodalom terápiával is foglalkozik,
és a Zene nem csak Füleimnek, pedig a Zeneakadémiának a magány énekes darázs Renáta,
aki havonta csinálja ezt a zenei programot itt nálunk.
Beszéltem a külföldiekről, pont a külföldiek miatt, most áprilisban már hirdetjük is a rendezvényt,
egy angol nyelvű sorozatot is indítunk, ami Budapest-t elkapcsolatos,
ez nem annyira helytörténeti, nyilván az is, hanem inkább megismeretni az itt élő külföldiekkel a várost,
amitől mi szeretjük, és ennek kulturális részeb is van, gastronómiai részei is lesz.
És ki fogja tartani?
Török András fogja, akit úgy ismerhet a közönség, mint mivelődéstörténészt,
aki a Budapest könyvet is írja, és ugye ez angol nyelven is megjelenik, amit szintén ő ír.
Megjelent Enkosa Judithnak a Nagy körút című könyve, aminek itt volt a könyvemutatója,
és ennek a propóján találtuk Judith-tal, hogy mi lenne, hogyha itt a körút mentél lennének séták.
Ezek mondanom sem kell nagyon nagy sikerüek, úgyhogy folyamatosan duplázni kell minden sétánkat, mert akkor a igény van rá.
Ki vezeti vagy kik vezeti?
Az Enkosa Judith.
Könyvkötő workshopjaink is vannak, ezek is nagyon népszerűek, nem csak ilyen művészet-történeti és helytörténeti előadások vannak,
hanem kézműves foglalkozások is.
Aztán most például nagyon érzgalmas lesz.
Eddig még más népek kulturáját nem mutattuk be, de a sárkány éve a propójám, a koreai és az ázsiai kultúrát próbáljuk ide barázsolni a könyvtárba.
Nem csak előadás lesz, hanem egy workshop, ahol ruha bemutató lesz, ahol hajtogatni lehet, ahol origamizni lehet.
Úgyhogy az is érdekes lehet, hogy nem feltétlenül a külföldi, hanem mondjuk az itteni német, az itteni volvár, az itteni örmény mutatkozna be.
A kisebbségi önkormányzatokkal felvettem a kapcsolatot.
Vagy például most áprilisban először a Hunderbaum fesztiválhoz kapcsolódunk, ami a német kultúrát próbálja népszerűsíteni, és nálunk is két program lesze ennek a propójám.
Megint csak azt erősítik, hogy lehet mindig még bővíteni.
Én itt valóban kiélhetem kovázi magam, de a nelenének a kollégáim nagyon fontosak, tehát nélkülük azért ez nem menne.
Gyönyörű közösségi tér, ahol egy jó közösség dolgozik.
Kucko Andreával, a könyvtár vezetőjével, Somogyi Áknes beszélgetett.